A Magyar Turisztikai Ügynökség a Budapesti Corvinus Egyetemmel kötött együttműködési megállapodása keretében 2017-ben újraindította az 1997-ben alapított Turizmus Bulletin folyóiratot, a turisztikai tudás legrégebbi, magyar és angol nyelvű tanulmányokat egyaránt közreadó, akadémiai minősítéssel rendelkező fórumát. A megújult folyóirat negyedévenként jelenik meg.
Székelyföld turizmusa a stratégiaalkotás útján
A tanulmány a székelyföldi turizmuspiac egyre kívánatosabb professzionalizációját nem pusztán kínálatfejlesztési vagy marketingkérdésként, hanem történeti, jogállási és stratégiaalkotási problémaként értelmezi. A munka kiindulópontja, hogy Székelyföld erős kulturális-történeti identitással rendelkező, de államigazgatási értelemben nem önálló, szimbolikus-informális régió, amelynek turisztikai megjelenítése ezért egyszerre piaci, intézményi és politikai természetű feladat. A tanulmány a turizmusstratégia, a desztinációmenedzsment, a helymárkázás és az etnikai-kisebbségi turizmus szakirodalmára támaszkodva mutatja be, hogy a többségi nemzetállami környezetben elhelyezkedő Székelyföld számára a turizmus a láthatóság, az önreprezentáció és a gazdasági önszerveződés egyik lehetséges eszköze lehet. A cikk alapját képező vizsgálat a romániai statisztikai adatok és az online térben azonosított attrakciók alapján arra jut, hogy Székelyföld turisztikai erőforrásai jelentősek, de a régió versenyképességét a jogi elismerés hiánya, az intézményi széttagoltság, a hálózati együttműködés gyengesége és a közös metanarratíva kidolgozatlansága korlátozza. A tanulmány egy identitásérzékeny, többpólusú és hálózati alapú turizmusstratégia irányait vázolja fel.
A Kárpát-medence szecessziós építészetének turisztikai hasznosítási lehetőségei
A tanulmány a Kárpát-medence szecessziós építészetének turisztikai hasznosítását vizsgálja, különös tekintettel Budapest, Szeged, Kecskemét, Pécs, Szabadka, Nagyvárad és Marosvásárhely kiemelkedő példáira. A kilenc félig strukturált interjúra épülő kutatás feltárja, hogy az elmúlt évtizedben miként alakult a szecessziós építészet turisztikai hasznosítása ezekben a városokban. A szakértők szerint a leghatékonyabb eszközök közé a tematikus városi séták, a kulturális programok és közösségi események – különösen a Szecesszió Világnapjához kapcsolódó rendezvények –, valamint a különféle digitális megoldások tartoznak, amelyek mind hozzájárulnak e gazdag építészeti örökség láthatóvá és vonzóvá tételéhez. A megszólaltatott szakemberek hangsúlyozzák továbbá az oktatásnak, a helyi közösségek bevonásának, valamint a kutatók és idegenvezetők közötti szoros együttműködésnek a jelentőségét a hiteles és fenntartható örökségbemutatás elősegítésében.
Turizmusvezérelt gazdasági átalakulás a fejlődő országokban: Szisztematikus irodalmi áttekintés
A turizmusvezérelt gazdasági átalakulás szerkezeti változást idéz elő a fejlődő országokban, hozzájárulva a termelékenység javulásához és a gazdasági diverzifikációhoz. A PRISMA-módszertant követő szisztematikus szakirodalmi áttekintés 28, 2010 és 2024 között megjelent, lektorált tanulmányt dolgozott fel. Az eredmények azt mutatják, hogy a strukturális átalakulás nem önmagában a kormányzás minőségének függvénye, hanem több tényező együttes hatásaként alakul: meghatározó szerepe van az intézményi kapacitásnak, a turisztikai erőforrásoknak, az infrastrukturális ellátottságnak, valamint a helyi közösségek attitűdjeinek. Kritikus jelentőségű, hogy a tartós gazdaságszerkezeti változáshoz elengedhetetlen a turizmusból származó bevételek célzott visszaforgatása, valamint a helyi ágazatokkal való visszacsatolási kapcsolatok megerősítése. A vizsgált szakirodalom alapján három térbeli mintázat rajzolódik ki: a magas gazdasági szivárgással jellemezhető enklávégazdaságok (például Karib-szigetek); a helyi gazdaságba mélyen beágyazott, erős ágazati kapcsolatokban gazdag rendszerek (például Costa Rica és Vietnam); valamint a stagnáló modellek (például Szubszaharai Afrika), ahol a látogatószám növekedése ellenére is korlátozott marad a gazdaságszerkezeti átalakulás.
A turizmus szezonalitása a tudományos kutatásban: a fenntarthatósági kérdések áttekintése
A turisztikai szezonalitás, vagyis a látogatói kereslet visszatérő ingadozása, jelentős kihívást jelent a desztinációk fenntarthatósága szempontjából. A tanulmány a szezonalitás integrált gazdasági, környezeti és társadalmi fenntarthatósági szempontú vizsgálatával egy eddig kevéssé feltárt kutatási területhez kíván hozzájárulni. A tanulmány 804 Web of Science-publikáció bibliometriai és szisztematikus áttekintése alapján térképezi fel a jelenlegi tudásanyagot és a főbb kutatási trendeket. Az eredmények szerint a főszezon fokozza a környezeti terhelést és a társadalmi-kulturális feszültségeket, míg a holtszezon jövedelemingadozást és az infrastruktúra alacsony kihasználtságát eredményezi. Ugyanakkor a szezonalitás lehetőséget teremthet az ökoszisztémák regenerálódására és a turisztikai termékek diverzifikációjára. A tanulmány megállapítja, hogy a szezonalitás strukturális sajátosság, amely kontextushoz igazodó, interdiszciplináris szakpolitikai válaszokat igényel, és egy olyan koncepcionális keretet javasol, amely a szezonalitást a fenntarthatóság három pilléréhez kapcsolja.
Érzelmek és racionalitás az utazástervezés fázisában: döntéshozatali mechanizmusok vizsgálata
A turizmus és a digitalizáció fejlődése átalakította az utazók döntéshozatalát, megkérdőjelezve a klasszikus haszonmaximalizáló modellek érvényességét. A tanulmány célja a turisztikai döntéshozatalt befolyásoló viselkedés–gazdaságtani jelenségek feltárása, különös tekintettel az utazás tervezési szakaszára, ahol a desztináció- és szállásválasztás történik. A kvalitatív, félig strukturált mélyinterjús kutatás kilenc, aktív korú, rendszeresen utazó személy döntési metódusait és a kognitív torzításokat vizsgálja. Az eredmények alapján a desztinációválasztás jellemzően érzelmi alapon történik, míg a szállásválasztás inkább egy preferenciarendszerre épülő, megfontoltabb folyamat. A döntéseket több viselkedés–gazdaságtani torzítás befolyásolja, amelyek ismerete hozzájárulhat a célzottabb és hatékonyabb marketingkommunikációhoz.
Fürdőélmény teszt alatt: mystery shopping alapú szolgáltatásminőség-elemzés az egészségturizmusban
Jelen tanulmány magyarországi és ausztriai közfürdők szolgáltatásminőségét vizsgálja a vendégélmény perspektívájából, kvalitatív megfigyeléses próbavásárlói (mystery shopping) módszer alkalmazásával. A kutatás elsődleges célja annak feltárása volt, hogy a hivatalosan tanúsított sztenderdek milyen mértékben tükröződnek a látogatók által észlelt szolgáltatási teljesítményben, különös tekintettel az élmény- és érzékszervi dimenziókra. Az egyedi protokoll szerint négy egészségturisztikai helyszín fürdőkomplexuma került értékelésre: Sárvár, Bükfürdő, Bad Loipersdorf és Lutzmannsburg. Az eredmények rámutatnak a magyar és az osztrák fürdők között fennálló markáns különbségekre az észlelt szolgáltatásminőség, az atmoszféra, a higiénia és a vendégút-szervezés területén. A vizsgálat következtetése szerint a vendégélmény minőségét nem csupán az infrastruktúra, hanem sokkal inkább az érzékszervi és humán tényezők alakítják, amelyek meghatározóak az egészségturizmus versenyképességében.
Észak-Magyarország régió vallási turizmusának bemutatása, jelentőségének és fejlesztési lehetőségeinek vizsgálata
A spirituális élmények megélése és megszerzésének vágya az emberré válással egyidős, de az évszázadok során folyamatos átalakuláson ment keresztül. Napjainkban egy egyre inkább globalizálódó, gazdasági-társadalmi szempontból polarizált világban élünk, amely egyszerre szekularizált és kereső. A vallási turizmus ezekre a kihívásokra lehet válasz, egyúttal a megoldás eszköze, hiszen a turizmus e formája során lehetőség nyílik találkozni Istennel, egymással és önmagunkkal, valamint a megváltás üzenetével. A vallási turizmus napjaink egyik egyre népszerűbbé váló turisztikai ágazata, jelentősége és a benne részt vevők száma is folyamatosan növekszik. Magyarországon számos kormányzati-szakmai intézkedés mutatja a vallási turizmus jelentőségének növekedését. Az Észak-Magyarország régió mozgalmas történelme és társadalmi-vallási sokszínűsége okán gazdag vallásturisztikai potenciállal rendelkezik. Tanulmányunkban e potenciált és annak fejlesztési lehetőségeit szeretnénk bemutatni.
Helyi lakosok a múlt nyomában: élmények a budapesti funkcióváltott luxusszállodákban
A történelmi épületek új funkciókat tölthetnek be egy város szövetében a múlt és a jelen találkozásával megvalósuló adaptív újrahasznosítás eredményeképpen, modern köntösben megőrizve a helyi örökséget és a kultúrát. A kutatás célja olyan különleges múlttal rendelkező, Budapesten található történelemi épületek vizsgálata, amelyek a funkcióváltás és az adaptív újrahasznosítás eredményeképpen napjainkban luxusszállodákként üzemelnek. A kutatás fő célkitűzése annak a feltérképezése, hogy a vizsgált épületek történelmi múltja és előző funkciói milyen módon jelennek meg a luxusszállodai környezetben, a szolgáltatásokban és a vendégélményben. Jelen tanulmányban közölt kutatási eredmények gyakorlati megvalósításra vonatkozó útmutatást nyújtanak arról, hogy a luxusszállodák különböző idő- és térbeli rétegeinek reprezentálása milyen módon járulhat hozzá a vendégélmény növeléséhez és a helyi lakosok megszólításához.
Élménydimenziók szerepe és hatása a marketingkommunikációs gyakorlatokban a fesztiválszezonban: fókuszban a Z generáció
A kutatás célja a zenei fesztiválok online kommunikációjának és az élménymegosztás mechanizmusainak feltárása. Az élménygazdaság elméleti keretére építve a vizsgálat arra irányul, hogy miként jelennek meg a fesztiválélmények a digitális térben, valamint hogyan formálják a fogyasztói élményt és az elköteleződést. A kutatás két meghatározó magyar zenei fesztivált, a Sziget Fesztivált és a Szegedi Ifjúsági Napokat (ezentúl SZIN) veszi górcső alá. A vizsgálat meghatározó eleme a Z generáció kapcsolatának elemzése a fesztiválon megélt élményeik és az Instagramon történő online kommunikáció között. Vegyes kutatási módszert alkalmazva a vizsgált fesztiválok Instagram-posztjainak tartalomelemzését fókuszcsoportos interjúkkal egészítettük ki. A két módszer kombinálása a kutatási területen újszerű eredményekkel szolgált a két hazai fesztivál vonatkozásában, melyek elméleti és gyakorlati következtetéseket egyaránt hordoznak.
Az idegenvezetők érzelmi kompetenciájának szerepe a turisztikai élmény pszichológiai dimenzióiban
A turisztikai élmények pszichológiai dimenziói fontos kutatási területet jelentenek, ugyanakkor az idegenvezetők érzelmi kompetenciájának szerepét eddig csak korlátozottan vizsgálták. A tanulmány célja, hogy feltárja az idegenvezetők érzelmi kompetenciájának szerepét a turisztikai élmény pszichológiai dimenzióiban. A kutatás szekunder és primer kutatási módszerrel dolgozott. A szekunder kutatás a releváns szakirodalmakat dolgozta fel, kiemelt figyelmet fordítva az idegenvezetői érzelmi kompetencia szerepére a turisztikai élmény formálásában. A primer adatgyűjtés megfigyelést és kérdőíves megkérdezést tartalmazott. A kutatás eredményei azt mutatják, hogy az idegenvezetés során tapasztalt érzelmi interakciók pozitív irányú változást eredményeznek a turisták érzelmi állapotában.
Digitális detox turizmus: trendek és esettanulmányok
A mai, technológia által vezérelt világban a digitális detox turizmus a folyamatos digitális kapcsolódás mentális és fizikai egészségre gyakorolt hatásainak csökkentésére nyújtott lehetőségként jelent meg. Ez a speciális turizmusforma lehetőséget kínál az egyének számára, hogy elszakadjanak a digitális eszközöktől, és újra kapcsolódjanak a természettel és önmagukkal. A vizsgálat során az alábbi fő kutatási kérdésre kerestük a választ: Melyek azok a jelenlegi trendek és fogyasztói igények, amelyek ezt a típusú turizmust motiválják világszerte? A globális trendek bemutatása után, esettanulmányok és az Il Monastero – egy jól ismert olasz digitális detox célpont – elemzése révén nyerünk betekintést a témába. A digitális detox turizmus sikeres példáinak tanulmányozása ösztönzőként szolgálhat a koncepció különböző helyszíneken történő megvalósításához. A kutatás célja, hogy hozzájáruljon az egyéni jóllét megteremtéséhez és a turizmus fenntartható növekedéséhez.
Turizmus trendek és élmények fiatal kutatók szemével – Vendégszerkesztői előszó a Turizmus Bulletin OTDK tematikus számához
Torockó több évszázadra visszanyúló gazdag öröksége és hagyományai máig jelentős hatást gyakorolnak az ott élők életére. Ezért jelen kutatással arra kerestük a választ, hogy milyen összefüggés van Torockó épített öröksége és turizmusa között napjainkban, továbbá hogy Torockó épített öröksége mennyiben járul hozzá a vendégforgalom alakulásához, valamint hogy a települési és a térségi marketingtevékenység milyen eszközökkel tudja elősegíteni ezen épített örökség bemutatását, népszerűsítését. A tanulmányban nyolc interjúalany válaszait használtuk fel. Az interjúalanyok a település életét meghatározó intézmények, szervezetek vezetői és képviselői voltak. A vizsgálat eredményei összességében megerősítették, hogy Torockó előkelő helyre került a romániai belföldi turisták mentális térképén, valamint hogy a turisztikai kínálat is bővült a településen az elmúlt évtizedben. Ha azonban a turizmus szervezettségének szintjét és a turisztikai alapinfrastruktúrát nem sikerül megfelelő módon bővíteni, akkor Torockó középtávon veszíthet vonzerejéből.
A bor- és gasztroturizmus lehetőségei – szervezői attitűdök a Balatonlelle–Kishegy példáján keresztül
A bor és a hozzá kapcsolódó turisztikai attrakciók Magyarország számos településén megtalálhatóak, keresettségükben azonban jelentős eltérések mutatkoznak. A tanulmány célja, hogy feltárja Kishegy bor- és gasztroturizmusának jelenlegi helyzetét és fejlesztési lehetőségeit a helyi szolgáltatók, valamint a fesztiválszervezők nézőpontjából. Az összefüggések bemutatása érdekében kvalitatív adatgyűjtést végeztünk. A félig strukturált mélyinterjúk alapján azonosításra kerültek azok a kulcsterületek, amelyek a hatásvizsgálat alapját jelentették. Az eredmények vizuális ábrázolására és a stratégiai tervezés kialakításához a Getz-modellt alkalmaztuk. Kishegy vonzerejének növelése eszerint kihat a természeti adottságok bemutatására és a rendezvények imázsépítésére, továbbá katalizátorként működik a település turisztikai attrakcióinak népszerűsítésében, valamint alternatív megoldásokkal hozzájárul a fenntartható fejlődéshez és a tudatos fogyasztáshoz.
Művészeti vásárok a kulturális turizmus tükrében – Nemzetközi trendek és hazai gyakorlatok
A művészeti vásárok a művészeti piac működésének aktív mozgatói: a galériák piaci erejüket növelhetik ezen rendezvényeken való részvételükkel, az általuk képviselt művészek bemutatkozhatnak a közönségnek, a műgyűjtők pedig élőben tekinthetik meg a műalkotásokat, melyeket aztán kollekcióikba emelhetnek. A vásárok XX. századi globalizálódását követően napjainkban évente mintegy 380 ilyen jellegű esemény kerül megrendezésre a világon. A művészeti vásárok azonban nem csupán a művészetkedvelők igényeit elégítik ki, hanem kedvezően hatnak a helyi gazdaságokra is: növelik a turisztikai áramlást, edukációs tevékenységet látnak el, új munkahelyeket teremthetnek, emellett befolyásolhatják az adott város márkaépítési stratégiáit. A művészeti vásárok kulturális turizmusra gyakorolt hatását a szakirodalmi források segítségével, míg magyarországi helyzetüket a hazai piaci szakértőkkel készített mélyinterjúkkal azonosítjuk.
Kattintásra várva: Miért (nem) értékesítik programjaikat online a balatoni gasztroturisztikai vállalkozások? Digitális érettség, online értékesítési hajlandóság és a technológiai elfogadás kihívásai
A digitális átállás előretörése ellenére a gasztroturizmus mikrovállalkozásai gyakran nem tudják követni az online értékesítési csatornák iránti növekvő elvárásokat. A tanulmány 73 balatoni szolgáltató digitális jelenlétét elemzi háromlépcsős módszerrel, amely automatizált adatkinyerést, strukturált weboldalelemzést és valós értékesítési interakciók vizsgálatát ötvözi, így torzítatlan reakciókat tár fel. Bár a vizsgált vállalkozások jelentős része működő weboldallal rendelkezik, mindössze elenyésző hányaduk alkalmaz integrált online értékesítést. Az attitűdvizsgálat öt mintát azonosít, többek között a szezonalitást, a személyesség elsődlegességét és a digitális szkepszist. Az eredmények azt mutatják, hogy a digitális jelenlét és a tényleges adaptáció közti eltérés nem pusztán kompetenciahiányból fakad, hanem a működési környezet döntési logikáiból, amelyek meghatározzák a vidéki mikrovállalkozások digitalizációs pályáját.
A turizmus és életminőség kapcsolata az okos városokban: egy budapesti vizsgálat eredményei
A tanulmány a turizmus életminőségre gyakorolt hatását vizsgálja az okos városokban, kitüntetetten Budapesten. Míg az okos városok életminőség-orientált kutatásai leggyakrabban a közlekedést, a biztonságot és a fenntarthatóságot helyezik előtérbe, a turizmusra sokkal kevesebb hangsúlyt helyeznek. A helyi lakosságra fókuszáló tanulmány ezt a hiányosságot igyekszik pótolni azzal, hogy feltárja hogyan befolyásolja a turizmus a budapestiek életminőségről alkotott képét, különösen a szabadidő, a kultúra és az intelligens szolgáltatások használata tekintetében. A lakóhelyre (Budapest kerületeire) reprezentatív kérdőívezés alapján a tanulmány a szubjektív attitűdöket egy tágabb életminőség modellben hasonlítja össze. Az eredmények azt mutatják, hogy a lakosság nagyra értékeli Budapest kulturális és szabadidős kínálatát, ugyanakkor a lakhatással, az egészségügyi ellátással és az oktatással kapcsolatban aggodalmát fejezi ki. A turizmus megítélése többnyire pozitív, különösen a kulturális kínálat és az infrastruktúra tekintetében, de negatív véleményekkel találkozunk a nemkívánatos mértékű turizmus által sújtott városrészekben, például a bulinegyedben. A tömegközlekedéssel és az elektronikus jegyértékesítéssel kapcsolatos intelligens szolgáltatások kedvező fogadtatásban részesültek, használatukkal sok idő és energia megspórolható. Sokan támogatják az intelligens fejlesztéseket, a szándék és a tényleges használat közti rés feltétlenül szűkítendő. A tanulmány olyan városi stratégiákat szorgalmaz, amelyek egyensúlyt teremtenek a turizmus és a lakosság jólléte között, kiemelve az intelligens eszközökben rejlő lehetőségeket a turistaáramlások irányítására és a városi élhetőség javítására.
A turisták helyi kiadási szokásai Budapest és környéke, valamint a Balaton turisztikai régióban: feltáró kutatás az Airbnb- és szállodai vendégek szálláson túli kiadásairól
Ebben a feltáró kutatásban a Budapest és környéke, valamint a Balaton régiós szállodák és Airbnb apartmanok vendégei közötti különbségeket vizsgáljuk a helyi kiadások vonatkozásában. A cikk a turisták szálláson túli kiadásaira összpontosított, melynek során a helyi árukra és szolgáltatásokra fordított rész került elemzésre. Az elsődleges adatokat egy online csatornákon és személyesen is végzett felméréssel gyűjtöttük össze a tanulmányban szereplő régiók turisztikai desztinációiban. A felmérést összesen 103 válaszadó töltötte ki. Feltételezésünk szerint az Airbnb apartmanok vendégei a szálláson túli költségvetésük nagyobb részét fordítják helyi árukra és szolgáltatásokra, mint a szállodák vendégei. Ennek bizonyítására a Student-féle t-próbát alkalmaztuk az RStudio statisztikai szoftver v2024.12.0+467 segítségével. Az adatok (p < 0.05) azt mutatták, hogy jelentős különbség van a szálláson túli költségvetésekben a helyi kiadások tekintetében. A box plotokhoz hasonló adatvizualizációs technikákat is alkalmaztunk, amelyek tovább erősítették a teszt eredményeit. A tanulmány eredményei segíthetnek azoknak a döntéshozóknak, akik a turizmus fellendítésére törekszenek, miközben enyhítik kívánják annak negatív hatásait a helyi gazdaságra.
A kárpátaljai lakosság vallási attitűdje és viszonyulása a vallási turizmushoz
Kárpátalja történelmi öröksége a lakosság multietnikus jellege, s ezzel összefüggésben a vallási sokszínűsége. A történelem során a felekezetek békés együttéléséből is fakadóan számos vallási hagyomány, illetve szakrális építészeti emlék őrződött meg, amelyek nemcsak a korábbi idők lenyomatai, hanem a ma is erősen vallásos lakosság életének is színteréül szolgálnak. Az orosz-ukrán konfliktus lezárását követő béke lehetőséget teremt többek között a jó adottságokkal bíró vallási turizmus fejlesztéséhez. Ehhez azonban szükséges a helyi népesség pozitív hozzáállása és azonosulása a vallási turizmussal. Ennek kapcsán egy egész Kárpátalját átfogó kérdőíves felméréssel kutatjuk a lakosság vallási attitűdjét és a vallási turizmushoz való viszonyulását.
Határ menti kulturális és turisztikai együttműködések megvalósulása Kárpátalján a háború árnyékában
Az Ukrajnában található Kárpátalja megye kedvező földrajzi elhelyezkedésének köszönhetően az Európai Unió által támogatott határ menti együttműködések kiemelt szereplője. Az aktuális pályázati felhívásokon keresztül lehívható források évtizedek óta fontos szerepet játszanak a régió prosperitásának javításában, melyben meghatározó szerep jut a turizmusfejlesztésnek. A Magyarország–Szlovákia–Románia–Ukrajna ENI Határon Átnyúló Együttműködési Program 2014–2020 keretén belül meghirdetett prioritások között szintén helyet kapott a turizmus, melynek köszönhetően számos turizmussal kapcsolatos együttműködés valósult meg a régióban a Covid19-világjárvány és a 2022 februárjában kitört orosz–ukrán háború ellenére is.
A bevásárló- és a borturizmus szinergiája különös tekintettel a fenntarthatóságra
Bár a turizmus és a fenntartható fejlődés már évtizedek óta a tudományos kutatások középpontjában áll, a fenntarthatóság szempontja a bor-, de különösen a bevásárlóturizmus kontextusában mindezidáig viszonylag kevés figyelmet kapott. Jelen tanulmány célja, hogy részben pótolja ezt a hiányosságot azáltal, hogy felvázolja e két turizmusforma közötti kapcsolatrendszert, és bemutatja e turisztikai termékek aktuális trendjeit, különös tekintettel a fenntarthatóságra. A kutatás a releváns hazai és nemzetközi szakirodalom, valamint a turisztikai ágazathoz kötődő szervezetek (Utazási és Turisztikai Világtanács, Magyar Turisztikai Ügynökség) által publikált jelentések, stratégiák áttekintésére épül.
Zsidó szellemi örökség mint turisztikai vonzerő vizsgálata Sátoraljaújhely turisztikai kínálatában
Sátoraljaújhelyen a haszid zsidó közösség vezetője, egyben a szatmári haszid dinasztia megala-pítója Teitelbaum Mózes volt, akit gyógyításai révén Csodarabbi néven emlegettek. Tanácsainak köszönhetően hamar ismertté vált, így halála után mind többen keresték fel sírját hazánkból és a határon túlról. A rabbi leszármazottai a szatmári haszidok, akik már a Kádár-korban elkezdték lá-togatni a Csodarabbi sírját, majd az 1990-es évektől a látogatások tömegessé váltak. Az elmúlt harminc évben a haszid zsidó látogatók száma háromezerről nyolcvanezerre ugrott. A zsidó turisták harmada évente kétszer (tavasszal és nyáron) érkezik a városba. A megnövekedett turistaszámmal sem a szervezők, sem a város nem számolt. 2024-ben Sátoraljaújhelyen szálláshelybővítés indult, és a beruházások keretében a zsidó épített örökség egy része is (zsinagóga, imaház) megújult. A zsidó turisták beutaztatását, elszállásolását és ellátását a 2010-es évektől külföldi és helyi szerve-zők végzik. Jelen kutatás célja annak meghatározása, hogy fenntartható-e a turistaszám-növekedés a városban vagy a régi zsidó temető megmarad annak, ami ma, a kelet-közép-európai térség haszid zarándokhelyeinek egyike.
Turizmus és Európai Unió – a turizmussal kapcsolatos döntéshozatal fejlődése belső piaci nézőpontból
Az Európai Unió számos szakpolitikai területen alakított ki szoros együttműködést, ezért érdekes az, hogy az Európai Unióban egyelőre nem tettek határozott lépéseket egy közös, az összes tagországra kiterjedő európai turizmuspolitika kialakítására. A turizmus tovagyűrűző hatású gazdasági terület, így nem hagyható figyelmen kívül a versenyképesség fokozásának tekintetében, mely kérdés napjaink egyik meghatározó eleme az egységes belső piaccal és az Európai Unió mélyítésével kapcsolatos szakmai és politikai diskurzusnak. A tanulmány célja, hogy ismertetést adjon a turizmusra vonatkozó európai uniós döntéshozatalról és jogalkotásról, rövid kitekintéssel a belső piac területére.
Idegenforgalommal Foglalkozó Főigazgatóság
Kultúra a gasztronómia tükrében – fókuszban a Veszprém-Balaton 2023
A gasztronómiához kapcsolódó turisztikai élménykínálat szoros kapcsolatban áll egy-egy desztináció kulturális értékeivel. A Veszprém-Balaton 2023 Európa Kulturális Fővárosa programsorozat mint jó gyakorlat felhívja a figyelmet, hogy a gasztronómiai értékek bemutatása nagyon sokrétűen - a tömegeket vonzó ingyenes eseményektől a limitált kapacitással megrendezett főzőkurzusokon át a helyi termékeket kínáló vendéglátóhelyekig – valósulhat meg, igazodva a gasztronómiában és a turizmusban jellemző trendekhez. A programsorozat eredményei mutatják ezen széles spektrum létjogosultságát, aminek során a helyi értékek bemutatása mellett más kultúrák gasztronómiájába is bepillantást nyerhettek a 2023-ban a Veszprémbe és a Balaton térségébe érkezők. Jelen tanulmány fókuszában a gasztronómiai élménykínálat értékelése, valamint a monitoring adatok alapján a keresleti oldal jellemzőinek bemutatása áll.
Előszó a Turizmus Bulletin „I. Tokaj-hegyaljai Turisztikai Konferencia” tematikus számhoz
A geopolitika és a vendégforgalom összefüggései Grúzia turizmusában
Turizmus szempontjából nincsenek szerencsés helyzetben a világnak azok a térségei, ahol akár valódi konfliktusok vannak jelen, akár korábbi események miatt a potenciális utazók bizalmatlanok a terület iránt. Grúzia nincs könnyű helyzetben, hiszen a grúz rendszerváltozás óta számos olyan kedvezőtlen hír jelent meg a világsajtóban az országról, ami a távolmaradás irányába mozdítja az érdeklődőket. Tovább nehezíti a helyzetet, hogy a turisztikai szolgáltatások még távol vannak a nemzetközi turizmusban megszokott színvonaltól. Ennek ellenére – összefüggésben a világturizmus növekedésével – az utóbbi másfél évtizedben kimagasló mértékben nő a turisták érdeklődése. A tanulmány az ország geopolitikai helyzete és a turizmus fejlődése közötti összefüggéseket vizsgálja.
Egy új koncepció: a személyre szabott digitális turizmus (SZDT) bemutatása
A cikk a személyre szabott digitális turizmus definícióját kívánja megfogalmazni, ami egy újszerű fogalom a turizmus területén. Annak ellenére, hogy a technológia az elmúlt évtizedben jelentős hatással volt az utazási szokásokra, a személyre szabott digitális turizmus elméleti kifejezését még nem határozták meg. A cikk bemutatja a fogalmat, ami olyan elméletek átfogó integrációja, mint a kognitív infokommunikáció, a digitális valóság, az Y és a Z generáció elmélete, valamint a mesterséges intelligencia alapú adatkezelési megoldások. A tanulmány a személyre szabott digitális turizmus definíciójának felvázolásával kezdődik, majd a kapcsolódó tudományos megközelítéseket tárgyalja, beleértve a CogInfoCom-ot, a generációs elméleteket, a digitális valóságot és a mesterséges intelligenciát. A cikk kiemeli a turizmusban az elmúlt években tapasztalt gyors technológiai fejlődést is, hangsúlyozva az emberi viselkedés ebből adódó átalakulását. Továbbá rámutat a turizmustudomány fejlettebb fogalmi megértésének fontosságára.
Vendégélmény az orron át: A jövő turistáinak véleménye a szállodai illatokról
A tanulmány a szállodai illatszolgáltatás fontosságát és lehetőségeit vizsgálja a Z generáció utazási szokásain és preferenciáin keresztül. A kutatásból kiderül, hogy az orr miért fontos, a turisztikai élményben közreműködő érzékszervünk, és hogy a szállodaiparnak miért szükséges kiemelt figyelmet fordítania erre. A tanulmány első fele szekunder, szakirodalmon és statisztikákon alapuló, a második fele pedig primer vizsgálatból áll, amely során egy online kérdőív segítségével 186 válaszadó véleménye került összegyűjtésre. A tanulmány egy eddig kevesebb figyelmet kapott perspektíva előnyeit és lehetőségeit mutatja be, ami felhívja a szállodaiparban dolgozók figyelmét az egyik érzékszervünk hatékonyabb kihasználásában rejlő lehetőségekre. A 21. századi szállodák változó szerepe, a versenyképesség erősítése, valamint a vendégek igényeinek teljesebb körű kielégítése érdekében érdemes átgondolni az érzékszerv-alapú élményteremtés lehetőségének biztosítását.
Térségekbe szervezett turizmustervezés Magyarországon 2020-tól
A magyar turizmusirányítás hosszú ideje keresi a megfelelő struktúrákat és területi szinteket, amelyek elősegíthetik az egyes desztinációk versenyképes piacra lépését mind a belföldi, mind a külföldi piacokon. Jelen tanulmány az idehaza 2020-ban létrehozott turisztikai térségeket vizsgálja. A statisztikai adatokon alapuló összehasonlító elemzést a desztinációk lehatárolásának kérdésével és a magyarországi turizmus tervezésének történeti áttekintésével vezeti fel a tanulmány. A turisztikai térségek összehasonlítását a Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ (235/2019. (X. 15.) Korm. rendelet) adatainak segítségével végeztük el, annak érdekében, hogy feltárjuk a desztinációk egymáshoz viszonyított helyzetét a turisztikai piacon. Bár a vizsgált időszak viszonylag rövid (2020-2022), és a Covid19-járvány hatásai erősen tetten érhetők benne, mégis feltárható a turisztikai térségek teljesítménye.