KOVÁSZ - The slow journal
type: channel
description: A Kovász tudományterületeken átívelő folyóirat. Olyan, tudományos igénnyel készült tanulmányokat közöl, amelyek gazdagítják a gazdaság, a társadalom és a természeti környezet közötti kapcsolat elemzését. A megjelentetett írások újszerű, kritikai módon viszonyulnak az uralkodó társadalmi-gazdasági rendszerhez.
publisher: Kovász-kör
language: hu
publication name: KOVÁSZ - The slow journal
issn: 1588-1008
items: „Korántsem csak küzdelem, ahogy élünk, hanem csodálatos is!”
items: Graham Scambler: A sport kritikai realista elmélete
items: Épségizmus a posztszocializmusban – Fogyatékossággal élő vállalkozók narratívái Magyarországon
items: Önkéntes egyszerűség Közép- és Kelet-Európában
items: Clifford Cobb, Ted Halstead, Jonathan Rowe: Ha a GDP felmegy, miért megy Amerika lefelé?
items: A harmadik út gazdaságfilozófiája ma
items: Etika vagy reálpolitika? – Az érték-, illetve a célracionális etika összeegyeztethetőségéről a gazdasági szereplők döntéshozatalában
items: A nemzetek nyomorúsága – E nyomorúság természetének és okainak vizsgálata
items: Mutáns ökológiák: Az élet előállítása a genomikai tőke korában (Erica Borg – Amedeo Policante)
items: A lekapcsolódás Szent Gráljának illúziója – Léteznek-e országok viszonylag magas SDGI-vel és alacsony ökológiai lábnyommal?
items: Ökoklubok: a fenntarthatósági átmenet demokratikus körei
items: Peter A. Victor: A megtelt világ közgazdaságtana – Herman Daly élete és munkássága
items: Részvétel a metamorfózisban – Avagy miért lóg egy Escher-kép a falamon?
items: https://journals.lib.uni-corvinus.hu/index.php/kovasz/article/view/2274
items: Hogyan integrálható a tudományos tudás a biodiverzitás-politikába? – Egy globális, egy európai és egy magyar eset összevetése
items: Szembenézni a végességgel – Haláltudatosság és fenntarthatósági átmenetek
items: Az ökológiai közgazdaságtan mint közpolitikai tudomány
items: Metafizika és közgazdaságtan
items: Globalizáció, internacionalizáció, lokalizáció: Daly itt túl konzervatív
items: A pénzügyi rendszerek átalakulásának szükségessége az ökológiai közgazdaságtan megközelítéséből
items: Rossz mutató vagy csak bűnbak? A GDP mint jólléti mutatószám
items: Az alacsony átáramlás közgazdaságtani támogatása
items: Van-e érték (és értékelés) a haszonelvű morálfilozófián túl?
items: Gazdasági növekedés: mennyi az elég?
items: Túl sok vagy kevés? Tanulmányok a lekapcsolódásról
items: Helyettesíthető-e a természeti és az ember alkotta tőke, avagy a technológia mindent megold?
items: Közgazdaságtan és társadalmi metabolizmus
items: Herman Daly: Az ökológiai közgazdaságtan első és második harminc évének néhány közös témája
items: Lelkes Orsolya: Fenntartható hedonizmus – gyarapodó élet, mely nem árt a Földnek
items: Pamela McElwee és szerzőtársai: Hogyan birkózhat meg a COVID-19 utáni gazdaságpolitika a biológiai sokféleség csökkenésével?

„Korántsem csak küzdelem, ahogy élünk, hanem csodálatos is!”
type: item
description: A nők szerepe a pásztorkodásban és az állattartásban a legtöbb pásztor- és állattartó társadalomhoz hasonlóan Magyarországon is mindig jelentős volt, bár feladataik és elismertségük az idők folyamán jelentősen változott. Napjainkban, a nemzetközi trendekkel párhuzamosan Magyarországon is egyre inkább láthatóvá és elismertté válik a nők alapvető szerepe. Cikkünkben áttekintjük a szórványos néprajzi, önéletrajzi és egyéb vonatkozó szakirodalmat, valamint interjúkat készítettünk 5 aktív és nyugdíjas pásztornővel, illetve 3 esetben férjekkel, és dokumentáltuk a nők szerepét a 20. század elejétől a kommunizmus évtizedein át napjainkig. Alapvetően a nők mindig is kulcsszerepet játszottak a család összetartásában, az élelmezés biztosításában és a gyermeknevelésben. Sokan részt vettek a tejfeldolgozásban és a bárányok nevelésében, többen legeltettek, sőt még nyírtak is. A rendszerváltozás után sok pásztor újra a saját jószágának pásztora lett, és megjelentek azok a nők is, akik nem paraszti vagy pásztorcsaládba születtek, mégis a legeltetéses gazdálkodást választották hivatásul. Az elmúlt 30 évben egyre több pásztorfesztiválon kezdtek megjelenni a pásztorságban dolgozó nők is, és 2021-ben megalakult a "Nők a Pásztorságban Csoport”, amelynek ma már több mint 80 tagja van. A csoport egyrészt önsegítő és tudásmegosztó céllal alakult, másrészt rendezvényeken, nemzetközi konferenciákon vesznek részt, és felvették a kapcsolatot a spanyol pásztornők szövetségével is. Mivel a pásztoroló állattartás nem vált elavulttá, a nőknek alapvető szerepe van a fenntartható közös jövőért való munkálkodásban, hiszen a jógyakorlatok széles skálájával példát szolgáltathatnak más gazdák és a következő generációk számára egyaránt, és segíthetik a hagyományokra alapozó innovációk fejlesztését is.
subject: Fordító
  topic: section
creator: Ibolya Sáfiánné
creator: Márta Sófalviné Tamás
creator: Zsófia Osvald-Lakatos
creator: Margit Dobó
creator: Erzsébet Szalai
creator: Margareta Lelea
creator: Zsolt Molnár
creator: Eszter Fodor
rights: Copyright (c) 2026 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-02-25
publication date: 2026-02-25
starting page: 1
ending page: 20
doi: 10.14267/kov.2026e1

Graham Scambler: A sport kritikai realista elmélete
type: item
description: .
subject: Olvasó
  topic: section
creator: Zsombor Csuport
rights: Copyright (c) 2025 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-11-28
publication date: 2025-11-28
starting page: 1
ending page: 6
doi: 10.14267/kov.2025e3

Épségizmus a posztszocializmusban – Fogyatékossággal élő vállalkozók narratívái Magyarországon
type: item
description: Ebben a tanulmányban a posztszocialista időszak magyar fogyatékossággal élő vállalkozóinak narratíváit vizsgáljuk. Kutatási kérdésünk arra vonatkozik, hogy hogyan jelenik meg az épségizmus, a fogyatékosság alapján történő hátrányos megkülönböztetés a fogyatékossággal élő vállalkozók életében, valamint a szocializmus utóhatása ennek megélésében. Úgy véljük, hogy az államszocialista múlt olyan módon befolyásolja az fogyatékossággal élő vállalkozók életét és karrierjét, amely egyedülálló a vállalkozói és a fogyatékosságtudományi szakirodalomban. Huszonkilenc magyar vállalkozó beszámolójára támaszkodva, a mikrotörténelem módszertanának segítségével négy olyan mechanizmust azonosítottunk, amely a posztszocialista épségizmust sajátossá teszi: a láthatatlanság, a passzivitás és a jóléti függőség, a fogyatékossági érdekképviselettel foglalkozó szervezetek legitimitása, valamint a gazdasági részvétel korlátai. Kutatásunk azt sugallja, hogy ezek a jelenlegi politikai, társadalmi és gazdasági környezetbe ágyazott hatások csak lassan és hosszú idő alatt változhatnak meg.
subject: Fordító
  topic: section
subject: fogyatékossággal élő vállalkozók
  topic: keywords
subject: épségizmus
  topic: keywords
subject: poszt-szocializmus
  topic: keywords
subject: Közép- és Kelet-Európa
  topic: keywords
creator: Sára Csillag
creator: Carmen Svastics
creator: Anna Laura Hidegh
creator: Zsuzsanna Győri
rights: Copyright (c) 2025 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-11-28
publication date: 2025-11-28
starting page: 1
ending page: 48
doi: 10.14267/kov.2025e2

Önkéntes egyszerűség Közép- és Kelet-Európában
type: item
description: Az önkéntes egyszerűség olyan mozgalom, amely alternatív életmódot ajánl a válságokkal telített fogyasztói társadalomban. Az önkéntes egyszerűsítők tudatos és személyes döntés eredményeképpen váltanak életstílust, amelyben spirituális, társadalmi igazságossági és ökológiai motivációk is szerepet játszhatnak. Tanulmányomban arra a kérdésre keresem a választ, hogy vannak-e közép- és kelet-európai sajátosságai az önkéntes egyszerűség mozgalmának az ökológiai fenntarthatóság szempontjából. Ennek megválaszolásához a regionális szakirodalomáttekintés módszerét alkalmazom, a mintámba tizenhét tanulmány került. A közép- és kelet-európai önkéntes egyszerűséggel foglalkozó szakirodalmat két aspektus mentén tekintem át: az önkéntes egyszerűség posztszocialista sajátosságait és az ezen életstílushoz vezető motivációkat vizsgálom. A vizsgált tanulmányok eredményei azt mutatják, hogy az önkéntes egyszerűség olyan életstílus, amely elsődlegesen az egyén életminőségét javítja és mellékhatásként a környezetterhelés csökkentését is magába foglalja, mindez azonban nem kizárólagosan közép- és kelet-európai sajátosság. A szocialista múlt nem akadályozza az önkéntes egyszerűség meghonosodását, viszont az észak-amerikai változatától eltérő módon jelenik meg. A közép- és kelet-európai eredmények afelé mutatnak, hogy elsősorban egyénközpontúan, illetve ideológiai és kollektív motivációkat nélkülözve döntenek az emberek az önkéntes egyszerűség mellett. Voluntary simplicity is a movement that offers an alternative way of life in a crisis-ridden era of consumerism. Voluntary simplifiers change their lifestyle as a result of conscious and personal choice, in which spiritual, social justice and ecological motivations may also play a role. In my study, I seek to answer the question of whether there are specificities of the voluntary simplicity movement in Central and Eastern Europe in terms of ecological sustainability. To answer this question, I use the regional literature review method, with se…
subject: Kutató
  topic: section
subject: jóllét
  topic: keywords
subject: Közép- és Kelet-Európa
  topic: keywords
subject: önkéntes egyszerűség
  topic: keywords
subject: posztszocialista háttér
  topic: keywords
subject: szakirodalomáttekintés
  topic: keywords
subject: voluntary simplicity
  topic: keywords
subject: Central and Eastern Europe
  topic: keywords
subject: post-socialist background
  topic: keywords
subject: well-being
  topic: keywords
subject: literature review
  topic: keywords
creator: Veronika Troll
rights: Copyright (c) 2025 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-07
publication date: 2025-04-07
starting page: 1
ending page: 23
doi: 10.14267/kov.2025e1

Clifford Cobb, Ted Halstead, Jonathan Rowe: Ha a GDP felmegy, miért megy Amerika lefelé?
type: item
description: .
subject: Fordító
  topic: section
subject: GDP
  topic: keywords
subject: GNP
  topic: keywords
subject: GPI
  topic: keywords
subject: USA
  topic: keywords
subject: gazdaságpolitika
  topic: keywords
subject: közgazdaságtan
  topic: keywords
subject: mutatószám
  topic: keywords
subject: fejlődés
  topic: keywords
subject: növekedés
  topic: keywords
subject: jólét
  topic: keywords
subject: fenntarthatóság
  topic: keywords
subject: elosztás
  topic: keywords
subject: válság
  topic: keywords
creator: József Kindler
rights: Copyright (c) 1997 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-12-30
publication date: 1997-12-30
starting page: 30
ending page: 47
doi: 10.14267/kov.1997e4

A harmadik út gazdaságfilozófiája ma
type: item
description: .
subject: Kutató
  topic: section
subject: gazdaság
  topic: keywords
subject: gazdaságpolitika
  topic: keywords
subject: globalizáció
  topic: keywords
subject: válság
  topic: keywords
subject: liberalizmus
  topic: keywords
subject: libertarianizmus
  topic: keywords
subject: kapitalizmus
  topic: keywords
creator: József Kindler
rights: Copyright (c) 1997 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-12-30
publication date: 1997-12-30
starting page: 21
ending page: 29
doi: 10.14267/kov.1997e3

Etika vagy reálpolitika? – Az érték-, illetve a célracionális etika összeegyeztethetőségéről a gazdasági szereplők döntéshozatalában
type: item
description: .
subject: Kutató
  topic: section
subject: etika
  topic: keywords
subject: gazdaság
  topic: keywords
subject: gazdaságetika
  topic: keywords
subject: döntéshozatal
  topic: keywords
creator: Árpád Baranyi
rights: Copyright (c) 1997 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-12-30
publication date: 1997-12-30
starting page: 13
ending page: 20
doi: 10.14267/kov.1997e2

A nemzetek nyomorúsága – E nyomorúság természetének és okainak vizsgálata
type: item
description: A tanulmány röviden áttekinti a tudomány, a filozófia és a vallás viszonyát napjainkban, majd bemutatja és elemzi az ide vezető történelmi folyamatot, a tudomány és az igazság viszonyát mindvégig a figyelem középpontjában tartva. Az általános áttekintés után részletesebben is bemutatásra kerül a közgazdaság-tudomány és a gazdaság XX. század végi helyzete. Végkövetkeztetésként szó esik arról, hogy feltétlenül újból figyelembe kell venni a tudomány zárt világán belül feledésbe merült egyetemes értékeket.
subject: Kutató
  topic: section
subject: tudományfilozófia
  topic: keywords
subject: filozófia
  topic: keywords
subject: vallás
  topic: keywords
subject: tudomány
  topic: keywords
subject: gazdaság
  topic: keywords
subject: közgazdaságtan
  topic: keywords
subject: felvilágosodás
  topic: keywords
creator: Tamás Kocsis
rights: Copyright (c) 1997 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-12-30
publication date: 1997-12-30
starting page: 2
ending page: 12
doi: 10.14267/kov.1997e1

Mutáns ökológiák: Az élet előállítása a genomikai tőke korában (Erica Borg – Amedeo Policante)
type: item
description: .
subject: Olvasó
  topic: section
creator: Alexandra Czeglédi
rights: Copyright (c) 2024 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-06-10
publication date: 2024-06-10
starting page: 1
ending page: 5
doi: 10.14267/kov.2024e2

A lekapcsolódás Szent Gráljának illúziója – Léteznek-e országok viszonylag magas SDGI-vel és alacsony ökológiai lábnyommal?
type: item
description: Az országok fenntarthatósági teljesítményét mérő mutatószámok szükségessége a GDP-nek a jólét, a fenntarthatóság és az ellenálló képesség mérőszámaként való felhasználási korlátai miatt merült fel. A kutatók az elmúlt évtizedekben különféle indikátorokat és rangsorokat készítettek, amelyek a pusztán gazdasági növekedésről egy átfogóbb perspektívára helyezték át a hangsúlyt. Kutatásunk célja egy új rangsor létrehozása volt, amely két módszertan, nevezetesen az ENSZ Fenntartható Fejlődési Célok Index (SDGI) és a Global Footprint Network ökológiai lábnyoma (EF) integrációján alapul, annak érdekében, hogy ország- klasztereket lehessen azonosítani. Az országok csoportosítására hierarchikus klaszterezést, a kiugró értékek kiszűrésére a ‘legközelebbi szomszéd’ módszert, a végső klaszterekre pedig a Ward módszert használtuk. Ezenkívül a Pearson-féle korrelációs együtthatót kiszámítottuk a 17 SDGI és az EF közötti kapcsolat értékelésére. A klaszterezés eredményei azt mutatták, hogy a háromklaszteres megoldás kielégítőnek tekinthető. Az új módszerrel kapott eredmények alapján az SDGI környezeti dimenziója a környezeti fenntarthatóság szempontjából az országok rangsorolásának elégséges mérőszáma.
subject: Fordító
  topic: section
subject: ökológiai lábnyom
  topic: keywords
subject: fenntarthatóság
  topic: keywords
subject: ökológiai hatás
  topic: keywords
subject: SDGI
  topic: keywords
creator: László Radácsi
creator: Cecília Szigeti
rights: Copyright (c) 2024 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-07-19
publication date: 2024-07-19
starting page: 1
ending page: 23
doi: 10.14267/kov.2024e3

Ökoklubok: a fenntarthatósági átmenet demokratikus körei
type: item
description: Az egyének életmódja, fogyasztási szokásai meghatározóak az ökológiai fenntarthatóság kérdésében, a fenntartható életmód felé való átmenetet pedig elősegíthetik a részvételen alapuló és akció-orientált kutatási és oktatási módszerek. Ötvözve kutatói és oktatói szerepeinket, valamint a változás iránti elkötelezettségünket, cikkünkben egy, az oktatás és a kutatás határmezsgyéjén mozgó módszer, az úgynevezett ökoklubok szerepét mutatjuk be, amely a részvételi kutatás és oktatás jellemzőinek megfelelően szisztematikus és demokratikus tudásteremtést tesz lehetővé konkrét társadalmi változás elérése céljából. Az általunk kialakított ökoklub módszertanát az akciókutatás szakirodalmának, a részvételi tanulási elméleteknek és a civil szférában már alkalmazott ökokörök gyakorlati tapasztalatainak ötvözésével hoztuk létre. Cikkünkben azt járjuk körül, hogy ez a módszer hogyan segítheti elő a transzformációt a résztvevő diákok fenntartható életmóddal kapcsolatos tudásában, attitűdjében és hétköznapi gyakorlatában. A módszer elméleti megalapozása mellett annak gyakorlati alkalmazását mutatjuk be és illeszkedését egy felsőoktatási intézmény oktatási struktúrájába. The impact of individual lifestyle and consumption patterns has an undoubted impact on ecological sustainability. Participatory and action-oriented research and teaching methods can enhance the required transition towards a more sustainable lifestyle. Combining our roles as researchers and educators, as well as our commitment to change, in our paper we present a method operating at the boundary between education and research. The ecoclubs are built on the foundations of participatory research and education, enabling systematic and democratic knowledge creation to achieve social change. The ecoclub methodology that we have created combines the literature of action research, participatory learning theories and the practical experiences of ecocircles already applied by civil society organisations. In our article, we explor…
subject: Kutató
  topic: section
subject: kooperatív akciókutatás
  topic: keywords
subject: fenntarthatóságra nevelés
  topic: keywords
subject: transzformáció
  topic: keywords
subject: ökoklub
  topic: keywords
subject: fenntartható életmód
  topic: keywords
subject: action research
  topic: keywords
subject: education for sustainability
  topic: keywords
subject: transformation
  topic: keywords
subject: ecoclubs
  topic: keywords
subject: sustainable lifestyle
  topic: keywords
creator: Gabriella Kiss
creator: Orsolya Lazányi
creator: Ágnes Neulinger
creator: Tamás Veress
rights: Copyright (c) 2024 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-06-10
publication date: 2024-06-10
starting page: 1
ending page: 27
doi: 10.14267/kov.2024e1

Peter A. Victor: A megtelt világ közgazdaságtana – Herman Daly élete és munkássága
type: item
description: .
subject: Olvasó
  topic: section
creator: Mihály Dombi
rights: Copyright (c) 2023 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2023-04-03
publication date: 2023-04-03
starting page: 1
ending page: 5
doi: 10.14267/kov.2023e2

Részvétel a metamorfózisban – Avagy miért lóg egy Escher-kép a falamon?
type: item
description: A cikkben Málovics György, Méreiné Berki Boglárka és Mihály Melinda „Rendszerszintű átalakulás helyett szakpolitikai reform?” című írása alapján teszek kísérletet arra, hogy megértsem miért függesztettem ki egy M.C. Escher képet a falamra, valamint mit is jelent a transzformáció a részvételi akciókutatásban. Málovics és mtsi. három fogalmon (autonómia, képessé tevés, szolidaritás) alapuló elemzését, a cikkben kiegészítem az átalakulás folyamatában résztvevők beemelésével, valamint a teljes folyamat rendszerszintű, nem- lineáris és így végpont nélküli értelmezésével. In this paper the author attempts to understand – based on an article by Málovics–Méreiné- Berki–Mihály entitled "Policy reform instead of systemic transformation?" – why he posted an M.C. Escher picture on his wall. He also elaborates on what the concept of transformation means in participatory action research. Málovics et al.’s analysis is based on three concepts (autonomy, empowerment, and solidarity). The author supplements these elements by describing how they are involved in the transformation process and with a system-level and non-linear – and thus ongoing – interpretation of the whole process.
subject: Olvasó
  topic: section
subject: Escher
  topic: keywords
subject: metamorfózis
  topic: keywords
subject: részvételi akciókutatás
  topic: keywords
subject: transzformáció
  topic: keywords
subject: metamorphosis
  topic: keywords
subject: participatory action research
  topic: keywords
subject: transformation
  topic: keywords
creator: Márton Gosztonyi
rights: Copyright (c) 2023 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2022-02-15
publication date: 2022-02-15
starting page: 1
ending page: 6
doi: 10.14267/kov.2022e2

https://journals.lib.uni-corvinus.hu/index.php/kovasz/article/view/2274
type: item
title: Rendszerszintű átalakulás helyett szakpolitikai reform? – A részvételi akciókutatás társadalmat átalakító ereje és annak korlátai egy megyei jogú város deszegregációs szakpolitikájának tapasztalatain keresztül
description: Az igazságosabb és ökológiailag fenntarthatóbb társadalmak előmozdítása érdekében alapjaiban kell átalakítanunk a jelenlegi társadalmi-gazdasági rendszert. A részvételi akciókutatás (RAK) nagy jelentőséget tulajdonít az „átalakulás” („transzformáció”) fogalmának, viszont közelebbről vizsgálva a kifejezés fogalmi és gyakorlati szempontból is nehezen megragadható. Pontosan mitől is lesznek a közpolitikák transzformatív jellegűek? A kérdés megválaszolásához először a transzformáció koncepcióját – mint az akciókutatás normatív társadalmi „ideája” – operacionalizáljuk, három fogalomkör segítségével: autonómia, képessé tétel és szolidaritás, bemutatva mindhárom hegemón (reformista) és alternatív (transzformatív) keretezését. E koncepciók segítségével azt igyekszünk megérteni, hogy a RAK-unk a helyi deszegregációs szakpolitikát és roma érdekérvényesítést inkább átalakította vagy megreformálta. Bemutatjuk, hogy miközben a roma képviselők RAK- unknak is köszönhetően egyre elfogadottabbá és befolyásosabbá váltak a helyi politikai életben, nem voltak képesek eltéríteni a városvezetést egy felülről lefelé vezényelt deszegregációs szakpolitikától. Így a deszegregációs folyamat narratívája és gyakorlata illeszkedik a neoliberális városfejlesztés logikájába – a RAK hatásai a transzformatív szándékok ellenére reformisták maradnak. Rámutatunk annak fontosságára, hogy részvételi akciókutatóként őszintén reflektáljunk azokra az elnyomó struktúrákra, amikben kutatásunk is zajlik, és aminek átalakítása nélkül RAK-unk csak reformista lehet – azaz nem nő fel a transzformatív ideához. In order to move towards more just and ecologically more sustainable societies, we need to fundamentally transform the present socio-economic system. The concept of “transformation” plays a fundamental role in participatory action research (PAR): it is a major normative ideal of PAR. However, “transformation” is very difficult to precisely operationalize both theoretically and practically. What exactly makes …
subject: Kutató
  topic: section
subject: autonómia
  topic: keywords
subject: deszegregáció
  topic: keywords
subject: képessé tétel
  topic: keywords
subject: részvételi akciókutatás
  topic: keywords
subject: szolidaritás
  topic: keywords
subject: transzformáció
  topic: keywords
subject: autonomy
  topic: keywords
subject: desegregation
  topic: keywords
subject: empowerment
  topic: keywords
subject: participatory action research
  topic: keywords
subject: solidarity
  topic: keywords
subject: transformation
  topic: keywords
creator: Boglárka Méreiné Berki
creator: György Málovics
creator: Melinda Mihály
rights: Copyright (c) 2023 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2022-02-15
publication date: 2022-02-15
starting page: 1
ending page: 31
doi: 10.14267/kov.2022e1

Hogyan integrálható a tudományos tudás a biodiverzitás-politikába? – Egy globális, egy európai és egy magyar eset összevetése
type: item
description: Az egymással összefonódó, és napjainkban egyre kritikusabbá váló ökológiai-társadalmi problémák mindeddig sajnos kevés érdemi politikai beavatkozáshoz vezettek. Ez azt jelzi, hogy a tudomány és politika közötti interakció – hiába kap egyre nagyobb figyelmet a szakirodalomban és a politikában egyaránt – jelentős korlátokkal bír a tényleges szakpolitikai döntéshozatal informálása és befolyásolása terén. Ez az írás három, a biodiverzitás politika eltérő szintjein működő, a tudomány-politika közti interakciót intézményesítő esetet hasonlít össze, egy hároméves, kvalitatív-etnográfiai módszereket alkalmazó kutatási projekt eredményeire alapozva. Az eseteket a szervezeti struktúrák és folyamatok, a kutatói szerepek és elvárások, valamint a hatalmi viszony mentén elemzem, és arra keresem a választ, hogy milyen tényezők határozzák meg ezen interakciós platformoknak a döntéshozatalra gyakorolt hatásait. A kutatás nem csak az alapvető nehézségeket segít azonosítani, de néhány lehetséges megoldásra is rávilágít. A kutatói kapacitások és készségek fejlesztését, valamint a tudomány-közpolitikai párbeszéd intézményi reformját gyakran emlegeti a szakirodalom lehetséges kiút gyanánt. E tanulmány azonban amellett érvel, hogy a kutatói oldalra fókuszáló reformok nem fogják tudni érdemben növelni a tudomány-közpolitikai párbeszéd hatásosságát, amíg a politikai döntéshozatal változatlan struktúrák és folyamatok mentén működik tovább. The lack of meaningful responses by governments to the coupled socioeconomic and ecological crises of today indicates that the science-policy interface – despite becoming increasingly well-known and respected – is faced with significant challenges in terms of informing and influencing government action and policy trajectories. This paper shares some reflections from a three-year period of case-study research which compared three biodiversity-related science-policy interfaces. The cases are analysed through three different lenses: the internal structures an…
subject: Kutató
  topic: section
subject: tudomány-politika interakció
  topic: keywords
subject: biodiverzitás
  topic: keywords
subject: ökoszisztéma-szolgáltatások
  topic: keywords
subject: közpolitikai döntéshozatal
  topic: keywords
subject: közös tudásteremtés
  topic: keywords
subject: Science-Policy Interface
  topic: keywords
subject: biodiversity
  topic: keywords
subject: ecosystem services
  topic: keywords
subject: policy decision making
  topic: keywords
subject: knowledge co-creation
  topic: keywords
creator: Eszter Kelemen
rights: Copyright (c) 2023 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2022-06-13
publication date: 2022-06-13
starting page: 1
ending page: 27
doi: 10.14267/kov.2022e15

Szembenézni a végességgel – Haláltudatosság és fenntarthatósági átmenetek
type: item
description: Tanulmányunk arra kíván rámutatni, hogy a jelenlegi fenntarthatatlan társadalmi berendezkedésünk alapjául szolgáló értékrendünk és a kultúránkra jellemző haláltagadás szoros kapcsolatban állnak egymással. A társadalom a halálszorongás enyhítésére az elkerülés és a figyelemelterelés stratégiáit kínálja, utóbbit kifejezetten a fogyasztáson keresztül. A fogyasztás célja ebben a tekintetben az egyéni önbecsülés növelése és a széleskörben elfogadott világkép megerősítése. Ebben a tanulmányban azzal a kérdéssel foglalkozunk, hogy hogyan tudunk ebből a nem fenntartható kulturális mintából egy haláltudatosabb és fenntarthatóbb kulturális mintára áttérni. Ez a kérdés azért is lényeges, mert kísérleti bizonyítékok támasztják alá, hogy a halállal való közvetlen szembesülés gyakran mélyreható viselkedés- és értékváltozásokhoz vezet. Ezek összhangban vannak azokkal a viselkedésmintákkal, amelyeket az ökológiai közgazdaságtan a fenntartható társadalmak alapvető elemeiként határoz meg. A tanulmány első része a téma társadalomelméleti hátterét tekinti át, úgy érvelve, hogy az individualizált, lehatárolt énképre helyezett túlzott hangsúly felerősíti a halálfélelem érzetét. A második rész egyrészt a rettegéskezelést (terror management theory), másrészt az alternatív megközelítésű, de azonos tőről fakadó önmeghaladás-kezelés elméletet (transcendence management theory) tárgyalja, amelyek eltérő módon közelítik meg a halálfélelemmel való megküzdés lehetőségét. Az ezt követő szakasz egy elméleti modellt mutat be, amely integrálja ezt a két kutatási irányzatot és társadalmi szinten értelmezi a modellből fakadó főbb következtetéseket. Ez a keretrendszer tekinthető a tanulmány fő hozzáadott értékének, mivel nemcsak a különböző megküzdési módok társadalmi dinamikáját ragadja meg, hanem lehetséges utakat is kínál a haláltudatosabb és fenntarthatóbb társadalmi berendezkedés felé történő elmozduláshoz.
subject: Fordító
  topic: section
subject: haláltagadás
  topic: keywords
subject: haláltudatosság
  topic: keywords
subject: környezettudatos magatartás
  topic: keywords
subject: értékváltoztatás
  topic: keywords
subject: magatartásváltozás
  topic: keywords
creator: Gábor Király
creator: Alexandra Köves
rights: Copyright (c) 2023 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2023-04-03
publication date: 2023-04-03
starting page: 1
ending page: 25
doi: 10.14267/kov.2023e1

Az ökológiai közgazdaságtan mint közpolitikai tudomány
type: item
description: A komplex és nehezen megoldható ökológiai válsághelyzetek új szemléletmódot és új szakpolitikai cselekvési módokat igényelnek. Az ökológiai közgazdaságtan ebben az értelemben születésétől kezdve közpolitikát szolgáló tudományterületnek (policy science) határozta meg önmagát. Ez az önmeghatározás egyúttal együtt jár azzal a célkitűzéssel, hogy a gazdaságot ökologizálni kívánja; azaz ökológiai értelemben fenntarthatóvá akarja tenni. Mindez pedig a társadalom és a politika egy új, transzformatív víziójával és valódi átalakításával jár kéz a kézben az ökológiai közgazdászok számára. Értékelésünk szerint azonban az ökológiai közgazdaságtan sikertelen saját normatív közpolitikai céljainak elérésében. Ennek több oka van: a radikális elméleti mag felpuhulása; a részvételt és deliberációt nem támogató közpolitikai intézményi közeg; a kidolgozatlan politikai vízió; és az önreflektív és akció-orientált kutatásmódszertanok háttérben maradása. A közpolitikai sikerességhez elengedhetetlen az ökológiai közgazdaságtan politikai víziójának kidolgozása és a radikális környezeti-társadalmi mozgalmakkal együttműködő és akcióorientált, nyíltan értékelkötelezett (politikai) kutatói szerepvállalás. The complexity and wickedness of the ecological crisis we are facing today require a new policy approach and an innovative set of policy actions. Ecological economics from its inception has sought to tackle the above-described challenges by nurturing its self-identity as a policy science. Being a policy science goes hand in hand with the mission of ecologizing the economy; i.e., transforming the economy towards ecological sustainability. By implication, ecological economics promotes a new, truly transformative vision for society and politics. It is argued that ecological economists have so far largely been unsuccessful in realizing their normative approach to public policy. A few reasons are explicated to explain this dire policy situation: ecological economics has lost its radical theoretical …
subject: Olvasó
  topic: section
subject: ökológiai közgazdaságtan
  topic: keywords
subject: közpolitikai tudomány
  topic: keywords
subject: transzformáció
  topic: keywords
subject: részvétel
  topic: keywords
subject: deliberáció
  topic: keywords
subject: tudomány-politika interakció
  topic: keywords
subject: ecological economics
  topic: keywords
subject: policy science
  topic: keywords
subject: transformation
  topic: keywords
subject: participation
  topic: keywords
subject: deliberation
  topic: keywords
subject: Science-Policy Interface
  topic: keywords
creator: György Málovics
creator: György Pataki
rights: Copyright (c) 2022 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2022-06-25
publication date: 2022-06-25
starting page: 1
ending page: 9
doi: 10.14267/kov.2022e14

Metafizika és közgazdaságtan
type: item
description: A hozzászólás a főáram és az alternatív irányzatok filozófiai (értsd: axiómabeli) különbségét vázolja, de kiemeli az azonosságokat is. Bemutatja Daly reformjavaslatát, végül szorgalmazza az ökológiai közgazdaságtan összefogását más, alternatív irányzatokkal. A közgazdaságtani és üzleti tudományok paradigmaváltását létfontosságúnak tartja. Ennek első lépését abban látja, hogy a felsőoktatásban makro- és mikroökonómia helyett bevezetjük a humánökonómiát. This comment outlines the philosophical (axiomatic) differences in mainstream and alternative economic theories, but also emphasizes their common points. It describes Daly’s suggestions for reform and supports the alliance of ecological economics with other alternative schools. The author believes a paradigm shift in economic and business studies to be of vital importance. As a first step, humane economics should be introduced instead of micro- and macroeconomics in higher education.
subject: Olvasó
  topic: section
subject: haszonökonómia
  topic: keywords
subject: morálökonómia
  topic: keywords
subject: pozitív közgazdaságtan
  topic: keywords
subject: materializmus
  topic: keywords
subject: jó és rossz növekedés
  topic: keywords
subject: humánökonómia
  topic: keywords
subject: utilitarian and moral economics
  topic: keywords
subject: positive economic science
  topic: keywords
subject: materialism
  topic: keywords
subject: good and bad growth
  topic: keywords
subject: humane economics
  topic: keywords
creator: Gergely Tóth
rights: Copyright (c) 2022 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2022-06-25
publication date: 2022-06-25
starting page: 1
ending page: 6
doi: 10.14267/kov.2022e13

Globalizáció, internacionalizáció, lokalizáció: Daly itt túl konzervatív
type: item
description: Herman Daly az internacionalizációt, vagyis a nemzetállamok világméretű együttműködését ajánlja a globalizáció alternatívájaként. Jómagam amellett érvelek, hogy ehelyett sokkal inkább a lokalizációt és a szubszidiaritást kellene szembe állítanunk a globalizációval. A nemzetállami szinten összpontosuló hatalom ugyanis általában komoly gátja az ökológiai fenntarthatóságnak, mivel jellemzően azzal ellentétes célok előmozdítására használják. A megoldás felé a hatalom szétosztása vezetne. As an alternative to globalization, Herman Daly proposes internationalization; i.e., the worldwide cooperation of nation states. I argue that localization and subsidiarity should be opposed to globalization instead. This is because power concentrated in the hands of nation states is usually a significant barrier to sustainability, since it is generally used to promote non-sustainable goals. The way to resolve this problem would be decentralizing power.
subject: Olvasó
  topic: section
subject: globalizáció
  topic: keywords
subject: internacionalizáció
  topic: keywords
subject: lokalizáció
  topic: keywords
subject: szubszidiaritás
  topic: keywords
subject: globalization
  topic: keywords
subject: internationalization
  topic: keywords
subject: localization
  topic: keywords
subject: subsidiarity
  topic: keywords
creator: András Takács-Sánta
rights: Copyright (c) 2022 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-02-26
publication date: 2026-02-26
starting page: 1
ending page: 6
doi: 10.14267/kov.2022e12

A pénzügyi rendszerek átalakulásának szükségessége az ökológiai közgazdaságtan megközelítéséből
type: item
description: A hozzászólás a Daly által hangoztatott, a jelenlegi pénzrendszer és a fenntarthatóság ellentmondásainak feloldására irányuló megoldások rövid kritikai áttekintésére vállalkozik. Az alapprobléma tömör ismertetésén túl kitekintést nyújt az ökológiai monetáris elmélet körül kialakult vitákra, főként a pénzteremtés exogén és endogén természete körüli ellentmondásokra. Bemutatja, hogy miért lehet előremutató az állami pénz, és mit jelenthet a modern monetáris elmélet az ökológiai közgazdaságtan számára. Foglalkozik a kriptovaluták, a mögöttük álló blokklánc technológia, valamint a helyi pénzek ökológiai átmenetekben betöltött szerepével. This commentary aims to provide a brief critical review of the solutions put forward by Daly to resolve the contradictions between the current monetary system and sustainability. In addition to a short description of the basic problem, it provides an overview of the debates surrounding ecological monetary theory, especially the contradictions associated with the exogenous and endogenous nature of money creation. It shows why sovereign money can be forward-looking, and what modern monetary theory implies for ecological economics. It also addresses the potential role of cryptocurrencies, the blockchain technology operating behind them, and local currencies in ecological transitions.
subject: Olvasó
  topic: section
subject: Pénzügyi rendszerek
  topic: keywords
subject: ökológiai monetáris közgazdaságtan
  topic: keywords
subject: exogén és endogén pénzteremtés
  topic: keywords
subject: blokklánc
  topic: keywords
subject: helyi pénz
  topic: keywords
subject: Financial system
  topic: keywords
subject: ecological monetary economics
  topic: keywords
subject: exogenous and endogenous money supply
  topic: keywords
subject: blockchain
  topic: keywords
subject: local currencies
  topic: keywords
creator: Alexandra Köves
rights: Copyright (c) 2022 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2022-06-25
publication date: 2022-06-25
starting page: 1
ending page: 7
doi: 10.14267/kov.2022e11

Rossz mutató vagy csak bűnbak? A GDP mint jólléti mutatószám
type: item
description: A hozzászólás bemutatja, hogy a GDP torzított tükre a jóllét sokdimenziós képének, amelyben megjelenik sok rossz „áru”, amiért pénz adunk, és hiányzik belőle sok jó „áru”, amiért nem fizetünk. A GDP ugyanakkor csak egy eszköz, amely bár torzított és félrevezető, nem tehető felelőssé az emberi döntéshozatal minden hibájáért. Rendelkezünk ma már az összes olyan jólléti indikátorral, amelyek alapján születhetnének a természeti környezet, a jövő generációk, és a jelen generáció nagyobb részének érdekeit figyelembe vevő döntések. A monetáris számítások misztifikálásának fő problémája az individualizmus értékrendjének igazolása, amely miatt nehéz elfogadtatni az egyéni áldozatokat kívánó lépéseket a természeti és társadalmi katasztrófák elkerülésére. This contribution shows that GDP is a distorted mirror of the multidimensional phenomenon of well-being as it includes many bad "goods" that we pay for, and lacks many good "goods" that we don't pay for. However, GDP is only a tool which, although distorted and misleading, cannot be held responsible for all the failures of human decision-making. We do have access to varied well-being indicators that could be used to take into account the interests of the natural environment, future generations, and a wider strata of the present generation. The main problem with monetary calculations and GDP is the justification of individualism, which makes it difficult to accept that individual sacrifice may be needed to avoid natural and social disasters.
subject: Olvasó
  topic: section
subject: jóllét
  topic: keywords
subject: indikátorok
  topic: keywords
subject: GDP
  topic: keywords
subject: értékrendszer
  topic: keywords
subject: szubjektív jóllét
  topic: keywords
subject: objektív jólléti indikátorok
  topic: keywords
subject: well-being
  topic: keywords
subject: indicators
  topic: keywords
subject: value system
  topic: keywords
subject: subjective well-being
  topic: keywords
subject: objective well-being indicators
  topic: keywords
creator: Mária Csutora
rights: Copyright (c) 2022 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2022-06-25
publication date: 2022-06-25
starting page: 1
ending page: 7
doi: 10.14267/kov.2022e10

Az alacsony átáramlás közgazdaságtani támogatása
type: item
description: Daly meglátása szerint a gazdaság átáramlásának (anyag- és energiafelhasználásának) csökkentéséhez a jelenlegi közgazdasági szabályozó eszközök újratöltése szükséges, elsősorban a járadékokra fókuszálva, mert jelenleg ez jelenti a szűk keresztmetszetet az átáramlás csökkenthetőségében. Jelen tanulmány néhány gazdasági szabályozóeszközt tekint át, amellett érvelve, hogy ezek valóban alkalmasak lehetnek az átáramlás csökkentésére. Nem az eszköz hiányzik tehát jelenleg, hanem inkább a szabályozói/politikai akarat. A hozzászólás kitekint a főáramú gazdasági megközelítésen túli paradigmákra is. In Daly’s view, reducing the throughput (material and energy use) of the economy requires reloading the current economic regulatory tools, focusing primarily on rent, because this is currently the bottleneck to reducing flow. This comment reviews some economic regulatory instruments, arguing that they may indeed be suitable for reducing throughput – accordingly, it is not the tool that is currently lacking, but rather the regulatory/political will. In a broader context, the commentary addresses paradigms beyond the mainstream growth-focused approach.
subject: Olvasó
  topic: section
subject: átáramlás
  topic: keywords
subject: közgazdasági szabályozóeszközök
  topic: keywords
subject: alternatív gazdasági paradigmák
  topic: keywords
subject: throughput
  topic: keywords
subject: economic regulatory instruments
  topic: keywords
subject: alternative economic paradigms
  topic: keywords
creator: Gábor Harangozó
rights: Copyright (c) 2022 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2022-06-25
publication date: 2022-06-25
starting page: 1
ending page: 7
doi: 10.14267/kov.2022e9

Van-e érték (és értékelés) a haszonelvű morálfilozófián túl?
type: item
description: E kommentár rövid betekintést ad a természet értékelésébe az ökológiai közgazdaságtan uralkodó és mostanában felszínre kerülő megközelítései alapján. Az elmúlt évtizedekben számtalan elméleti újítás és módszertani fejlesztés látott napvilágot, amelyek főként arra irányultak, hogy az uralkodó intézményrendszerbe és döntéshozatali logikába hogyan lehetne becsempészni a természetet mint a döntéshozatal egy meghatározó szempontját. Bár e munka eredményeként mára több olyan döntéstámogató és szakpolitikai eszköz is létezik, amelyik beépíteni próbálja a természet értékét a döntéseinkbe, a döntéshozatal lényegi transzformációja (és világunk fenntarthatóbb pályára állása) mindezidáig elmaradt. Az ökológiai közgazdászok számára az előrelépés a természet-ember viszonyának holisztikusabb megközelítéseiben, a természet értékelésében gyökerező környezeti-társadalmi igazságtalanságok iránti nyitottságban és az értékválasztásokat transzparensen vállaló kutatói és társadalmi szerepvállalásban rejlik. This commentary provides a brief overview of mainstream and emerging ecological-economics approaches towards the values and valuation of nature. Numerous theoretical and methodological developments have come to light in the last three decades which aim mostly at incorporating the values of nature into dominant institutional structures and decision-making systems as a decisive factor. As a result, policy-support tools and policy instruments have been implemented to operationalize the values awarded to nature in real-life decisions. Nevertheless, the deeper transformation of our decision-making systems (and putting our world on a more sustainable pathway) is still lagging. For ecological economists, the potential way forward lies in advocating for more holistic approaches to nature-human relations, opening up towards recognizing the environmental and social injustices inherent in valuation, and making our value choices transparent within research and beyond.
subject: Olvasó
  topic: section
subject: értékelés
  topic: keywords
subject: instrumentális érték
  topic: keywords
subject: önmagában vett érték
  topic: keywords
subject: kapcsolódási érték
  topic: keywords
subject: valuation
  topic: keywords
subject: instrumental values
  topic: keywords
subject: intrinsic values
  topic: keywords
subject: relational values
  topic: keywords
creator: Eszter Kelemen
rights: Copyright (c) 2022 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2022-06-25
publication date: 2022-06-25
starting page: 1
ending page: 9
doi: 10.14267/kov.2022e8

Gazdasági növekedés: mennyi az elég?
type: item
description: E rövid reflexió összefoglalja a GDP mint mérőszám legfontosabb kritikáit; a GDP és jóllét közötti gyenge kapcsolat jellemzőit; az elegendő mennyiség fogalmát; és tisztáz két félreértést a jólléttel kapcsolatos alternatív koncepciókról. Ökológiai közgazdászként nem az a feladatunk, hogy még nagyobb aprólékossággal megmutatjuk a GDP és jólét/jóllét közötti gyenge kapcsolatot, hanem az, hogy részletesebben beszéljünk a jó élet olyan alternatív koncepcióiról, amelyek képesek leváltani a jelenleg uralkodó, anyagi fogyasztás által meghatározott társadalmi berendezkedést. This comment summarizes the main critiques of GDP – the characteristics of the weak relationship between GDP and well-being, and the notion of sufficiency – and clarifies two misinterpretations about well-being concepts in ecological economics. As ecological economists, our task is not to show the weak relationship between GDP and welfare/well-being in even more detail. Our task is rather to discuss alternative concepts of well-being which could be capable of changing current, materialistic and consumption-based social structures.
subject: Olvasó
  topic: section
subject: GDP
  topic: keywords
subject: gazdasági növekedés
  topic: keywords
subject: jóllét
  topic: keywords
subject: nemnövekedés
  topic: keywords
subject: economic growth
  topic: keywords
subject: well-being
  topic: keywords
subject: degrowth
  topic: keywords
creator: Judit Gébert
rights: Copyright (c) 2022 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2022-06-25
publication date: 2022-06-25
starting page: 1
ending page: 6
doi: 10.14267/kov.2022e7

Túl sok vagy kevés? Tanulmányok a lekapcsolódásról
type: item
description: A tanulmány összefoglalja a lekapcsolódással összefüggő főbb kutatási eredményeket, kiemelve a GDP és az anyagfelhasználás, anyagfelhalmozódás kapcsolatát vizsgáló tanulmányokat. Ennek alapján megalapozottnak látszik Daly megállapítása, hogy további kutatásokra van szükség mert számos a nyitott kérdés. Ezek közül a legjelentősebb, hogy a gazdaság egészére kiterjedő erőforrás-lekapcsolódásra sem nemzeti, sem nemzetközi léptékben nem találtak bizonyítékot az eddigi kutatások. This commentary summarizes the main research on decoupling, highlighting studies about the relationship between GDP and material use and stock accumulation. On this basis, Daly's conclusion that further research is needed seems well founded, as there are still many open questions in this area.
subject: Olvasó
  topic: section
subject: anyagtalanodás
  topic: keywords
subject: GDP
  topic: keywords
subject: lekapcsolódás
  topic: keywords
subject: dematerialization
  topic: keywords
subject: decoupling
  topic: keywords
creator: Cecília Szigeti
rights: Copyright (c) 2022 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2022-06-25
publication date: 2022-06-25
starting page: 1
ending page: 7
doi: 10.14267/kov.2022e6

Helyettesíthető-e a természeti és az ember alkotta tőke, avagy a technológia mindent megold?
type: item
description: Ez a tanulmány egy rövid kommentár Herman Daly e lapszámban megjelenő írásának második állításához, miszerint a természeti és az ember alkotta tőke alapvetően kiegészítő és nem helyettesítő viszonyban állnak. A kommentár bemutatja, hogy miért vezet ez a kérdés a technooptimista–technopesszimista vitához, és miért fontos e diskurzuson túllépni. Amellett érvel, hogy valójában a technológiai változással kapcsolatos előfeltevéseinktől függ az, hogy a helyettesíthetőség kérdésére milyen választ adunk. The present paper is a commentary on Herman Daly’s paper that appears in this issue; more precisely, on his second claim which states that natural and man-made capital are primarily complements and not substitutes. My commentary depicts why this issue leads inevitably to the techno-optimist versus techno-pessimist dispute, and why it is important to transcend this discourse. It argues that, in fact, it is our presumptions about technological change that determine our standpoints about the issue of complementarity vs. substitutability.
subject: Olvasó
  topic: section
subject: természeti tőke
  topic: keywords
subject: ember alkotta tőke
  topic: keywords
subject: modernizáció kritikája
  topic: keywords
subject: technológiai változás
  topic: keywords
subject: natural capital
  topic: keywords
subject: man-made capital
  topic: keywords
subject: modernization critique
  topic: keywords
subject: technological change
  topic: keywords
creator: Zoltán Bajmócy
rights: Copyright (c) 2022 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2022-06-25
publication date: 2022-06-25
starting page: 1
ending page: 6
doi: 10.14267/kov.2022e5

Közgazdaságtan és társadalmi metabolizmus
type: item
description: Jelen vélemény Herman Daly társadalmi metabolizmusról papírra vetett megjegyzéseit elemzi egy hazai kutató szemszögéből. Tanulmányomban a társadalmi metabolizmus által kitűnően vizsgálható két, időszerűnek tartott kérdést emelem ki, egyrészt a környezeti problémák átterhelését, másrészt pedig a gazdasági növekedés és az ökológiai rendszer viszonyát. This commentary examines Herman Daly’s view of material throughput through the lens of a Hungarian research practitioner. This contribution emphasizes two issues with excellent potential for examination within the frame of throughput: the trade-off between specific ecological problems on the one hand, and the interconnectedness of economic growth and the ecosystem on the other.
subject: Olvasó
  topic: section
subject: társadalmi metabolizmus
  topic: keywords
subject: átterhelés
  topic: keywords
subject: gazdasági növekedés
  topic: keywords
subject: material throughput
  topic: keywords
subject: trade-off
  topic: keywords
subject: economic growth
  topic: keywords
creator: Mihály Dombi
rights: Copyright (c) 2022 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2022-06-25
publication date: 2022-06-25
starting page: 1
ending page: 5
doi: 10.14267/kov.2022e4

Herman Daly: Az ökológiai közgazdaságtan első és második harminc évének néhány közös témája
type: item
description: Röviden felsorolok néhány olyan témát, melyek nem újak, ám véleményem szerint fontos, befejezetlen vonatkozásokat vetnek föl, melyek további kimunkálását – ha nem is végleges lezárását – reményeim szerint mások majd elvégzik. Olyan egymással összefüggő témák jegyzéke ez, melyek a hagyományos neoklasszikus közgazdaságtantól való azon eltéréseket hangsúlyozzák, ahol nézetem szerint az ökológiai közgazdaságtannak sokkal erőteljesebben kellene kihívást intéznie a neoklasszikusok felé, és a neoklasszikus elemzési eszközöket legalább részben fel kellene használniuk az érvelés során. Tisztában vagyok a másik oldal fogalmainak használatából eredő veszéllyel, ám az ellenkező előjelű veszélyt is el kellene kerülni: csak azért elutasítani hasznos elgondolásokat, mert azokat az ellenoldal használja.
subject: Fordító
  topic: section
creator: Tamás Kocsis
rights: Copyright (c) 2022 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2022-07-04
publication date: 2022-07-04
starting page: 1
ending page: 10
doi: 10.14267/kov.2022e3

Lelkes Orsolya: Fenntartható hedonizmus – gyarapodó élet, mely nem árt a Földnek
type: item
description: .
subject: Olvasó
  topic: section
creator: András Báló
rights: Copyright (c) 2021 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2021-09-27
publication date: 2021-09-27
starting page: 1
ending page: 6
doi: 10.14267/kov.2021e4

Pamela McElwee és szerzőtársai: Hogyan birkózhat meg a COVID-19 utáni gazdaságpolitika a biológiai sokféleség csökkenésével?
type: item
description: A COVID-19 járvány világszerte drámai és soha nem látott hatást gyakorolt az egészségügyre és a gazdaságra. Sok kormány gazdasági mentőcsomagot állít össze, hogy segítse a normális működéshez való visszatérést, ám az IPBES (Biológiai Sokféleség és Ökoszisztéma-szolgáltatás Kormányközi Testület) 2019-ben elfogadott Globális Felmérése szerint a gazdaság megszokott működése az ökoszisztémák állapotának nagyfokú és széleskörű romlásához vezetett az elmúlt időkben. A pandémia utáni világrendnek lehetősége van megfékezni azokat a gazdasági folyamatokat, amelyek mindeddig súlyosbították az ökológiai vészhelyzetet. Tanulmányunk ebből a szemszögből vizsgálja meg a különböző érintettek számára rendelkezésre álló gazdaságpolitikai eszközöket, legyenek azok rövidtávú ösztönzők vagy a globális, nemzeti és helyi gazdaságot hosszabb távon megreformáló, átfogó intézkedések. Olyan beavatkozásokat mutatunk be e két kategória mentén, amelyek az ökológiai rendszer rugalmas alkalmazkodóképességét fenntartó tevékenységeket helyezik előtérbe a biodiverzitást károsító tevékenységek helyett – ilyenek például a pénzügyi támogatások, a jogszabályi korlátozások, valamint a gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai intézkedések. Ha a pandémia nyomán kialakult krízist a globális gazdaság átalakítására nyíló lehetőségként tekintjük, esélyünk lehet az évtizedek óta zajló természetkárosító folyamatok visszafordítására.
subject: Fordító
  topic: section
subject: biodiverzitás
  topic: keywords
subject: COVID-19
  topic: keywords
subject: fenntartható gazdaság
  topic: keywords
subject: klíma-gazdaságpolitika
  topic: keywords
subject: transzformatív átalakulás
  topic: keywords
creator: Eszter Kelemen
rights: Copyright (c) 2021 Kovász https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2021-03-22
publication date: 2021-03-22
starting page: 1
ending page: 41
doi: 10.14267/kov.2021e1